B 125		(Kahn LXXVII)

1	I smíchaný nápoj zůstává rozptýlen,
když se jím pohybuje.

Theofrastos, fr. 8, sec. 9 Wimmer (De vertigine 9 - 10)

    Zlomek představuje příklad mísení pohybem a ustavování celistvosti pohybem. Tedy obraz podobný ustavování kosmu a jeho duše v Platónově Tímaiovi, jenže viděný jaksi z opačné strany. Vidění z opačného hlediska, než jakým je eleatský a platónský názor, že pravá skutečnost je neměnná, nesmísená a nedělitelná. Tímto příkladem není ledajaký smíchaný nápoj, ale přímo kykeón. Slovo samo může být aliterací, zvukomalbou i významem propojeno se zlomkem B 124 o nejkrásnějším nahodilém světě: eiké kechymenón ho kallistos kosmos, na což by dobře navazoval začátek B 125: kai ho kykeón...
    Kykeón nás uvádí do náboženské, ba možná přímo mysterijní souvislosti. I když se zdá, že kykeón může vystupovat také ve všedních situacích, tak asociaci na nápoj, který v Eleúsině Iambé podala unavené bohyni Démétér, stejně nelze pominout. Co se v tom poháru míchalo, není vůbec jasné. Podle různých verzí obsahoval kykeón vždy něco z následujících složek: voda, víno, med, ječná mouka, sýr. Je jasné, že nejde o opití - a už vůbec ne o nějaký halucinogen nebo jinou drogu. Nápoj se musí míchat, teprve tímto kruhovým pohybem se vlastně ustaví coby nápoj.
    Povaha kykeónu je v tomto výroku obrazem pohyblivého světa mnohosti. Vše v našem prožívání se pohybuje a my se v tom většinou nevyznáme, máme sklon to považovat za znak neuspořádanosti a menší míry skutečnosti. Pokud však vnímáme i druhé póly všech tenzí, tak zakoušíme rovnováhu proměn a cykličnost každého pohybu. V cyklických proměnách se děje svět, jimi se ustavuje jeho jednota a souvislost všeho v něm. Pohyblivá směs věcí i všech tenzí světa je novou kvalitou (podobně jako kykeón), do které se obrátil vždyživý (B 30) jeden - a skrze ni plane sám v sobě. Božství se děje v cyklických proměnách mnohosti (B 67).
    Verzi zlomku uvádí i Alexandros z Afrodisiady, ale vidí totéž jaksi z druhého konce (možná následkem chyby textu?), ale nakonec se významy sejdou:
1	I kroužící ‹roz. smíchaný nápoj›
	se usazuje, jestliže není čeřen.    (když se jím nepohybuje.)
    Svět je ovšem vždy “čeřen”. Plápolání ohně i všechno uvnitř světa se střídavě pohybuje působením vnitřních polarit, kterými je každá jednotlivost ustavována.