B 139

1	[Filosof Hérakleitos:
	neboť někteří tvrdí, že hvězdy jsou určeny vzhledem k nějakým počátkům...
3	nakolik tomu chtěl jejich Stvořitel.]

Catal. codd. astrolog. graec. VII, 106

    Hérakleitovi je cizí jakákoliv představa kohokoliv, kdo by tvořil svět, viz B 30. Výraz “počátky” (archai) vypadá na typickou zpětnou referenci o předsokratické tematice v pozdější terminologii. Těžko tady ale může jít o oblíbenou výkladovou figuru Aristotelovu, která každému mysliteli najde, co považoval za “počátek” nebo za “počátky”. Nejspíš může jít o ozvěnu oblíbeného stoického astrologického tématu, totiž o astronomicky značený věčný návrat, obnovu téhož (“původního” ve smyslu uspořádanosti světa, nikoliv stvoření) postavení všech planet (viz A 13 /2). “Určení” jednotlivých planet by pak odpovídalo povaze jejich jednotlivých základních (‘výchozích’, ‘domácích’) ekliptikálních znamení nebo souhvězdí.
    V referátech o Hérakleitovi je nejbližším kontextem našeho zlomku poněkud záhadné podání Aetiovo (A 11 /3):
    “Hérakleitos a pýthagorejci říkají, že každé uspořádání hvězd má vládu, že země je obklopena vzduchem v bezmezném jasu. Tyto názory se nalézají v orfických spisech: totiž že svět tvoří každá z hvězd.”
   Hlavní problém tady je, že neumíme vyvěštit, co se myslí slovy hekaston tón asterón, a proto je z bezradnosti překládáme tu jako “každé uspořádání hvězd”, tu jako “každá z hvězd”. Zrovna tak by to mohlo být i “každé souhvězdí” nebo “každá konstelace planet”. Proto nevíme, jestli tady jde o něco víc než o Aetiovu zmatečnou parafrázi ohňových obratů z B 31, nějak propojenou s rolí hvězd nebo souhvězdí, jako třeba v B 126a. Navíc jsou v B 139 hvězdy “určeny”, možná ve vztahu k ohni nebo osudovému určení celku, zatímco v Aetiově referátu “mají vládu”. Přesto je snad možné navrhnout harmonizující výklad:
    Vše na světě, tedy i hvězdy, vzniká podle platné řeči (B 1) a taky působí na ostatní, protože je součástí “řízení všeho skrze vše” (B 41). Hvězdy a souhvězdí nejspíš tak, že jsou viditelným znakem Hór (B 100). Některé mají možná ještě jiné zvláštní role. Tak třeba souhvězdí Medvědice a hvězda Arktúros (B 120) střeží pól, tedy to, co nikdy nezapadá (B 16). Možná ale jde o jakýsi výklad oněch záhadných “nádob” nebo “člunů” Slunce, Luny a dalších.