Kritiás

Fragmenta DK 88 B

Peirithoos

B 18 /1 =  Kléméns Alex., Stromata V, 35,5-36,1 (př. Matyáš Havrda)
(35,5) Vše, co je psáno o arše úmluvy, ukazuje skutečnosti inteligibilního světa, který je skrytý a nedostupný davu. (6) Sochy ze zlata, každá se šesti křídly, představují podle jednoho výkladu dvě medvědice, ale spíše dvě hemisféry. Jméno cherubím pak znamená „velké poznání“. (7) Dohromady mají dvanáct křídel, čímž odkazují ke zvěrokruhu a jím řízenému času, a tudíž označují smyslový svět. (36,1) Tragédie podle mne podává jejich fyzikální interpretaci v následujících verších:
		Čas, který nezná únavu,
		v kruhovém běhu bez konce
		naplněn věčným prouděním
		rodí sám sebe. Na nebi
		krouží dvojice Medvědic,
		na rychlých křídlech hlídají
		Atlantův pól.

B 18 /2 =  Schol. Aristoph. Av. 179

B 19  =  Kléméns Alex., Stromata V, 114,2-3 (zčásti podle př. Matyáše Havrdy)
V dramatu Peirithoos týž autor [Eurípidés] přednáší (Eurípidés fr 593 Nauck):
		Tebe, přirozeně svébytného, který v aithérném
rhymbu přirozenost všech [věcí] prolétáš,
		ve stálém tanci kruhovém
		střídá se světlo se šerem
		třpytivé noci s průvodem
		nesčetných hvězdných zástupů.
(3) Tím „přirozeně svébytným” zde má na mysli stvořitele, intelekt, vše ostatní se týká kosmu, v němž jsou protiklady světla a tmy.

Spartská ústava

B 32  =  Kléméns Alex., Stromata VI, 9,1-2 (př. Miroslav Šedina)
To, co Eurípidés vyjadřuje básnicky:
		Nejlepší děti pocházejí z rodičů,
		kteří se pracně protloukají životem, (Melagros fr. 524,4n. Nauck)
(2) píše také Kritiás: „Začnu narozením člověka. Jak by se stal tělesně nejzdatnější a nejsilnější? Tehdy, kdyby jeho rodič sportoval, dobře jedl a otužoval své tělo, a kdyby také matka očekávaného potomka měla silnou tělesnou konstituci a provozovala tělesná cvičení.